KURZUS: Műszaki ábrázolás

MODUL: 4. Áthatások. Vetítési rendszerek. Rajzi egyszerűsítések.

4.3 Rajzi egyszerűsítések, különleges ábrázolások

|  | 4.3 Rajzi egyszerűsítések, különleges ábrázolások
| Követelmények: A lecke tananyagának elsajátítása akkor tekinthető sikeresnek, ha Ön képes lesz - egyszerűsített, illetve különleges ábrázolással készült vetületi képeket térhatású ábrákhoz hozzárendelni. A műszaki ábrázolás általános előírásai című szabvány lehetőséget ad az eddig bemutatottaktól eltérő ábrázolási megoldásokra is. Ezen ábrázolási módok célja, hogy a rajzi munkát egyszerűsítsük, egy-egy tárgyrészletet szemléletesebben mutassunk be, és a tárggyal kapcsolatban további információkat közöljünk.
| 1. Áthatások egyszerűsített ábrázolása.
| A "Testek áthatása" című leckében bemutattuk a különféle felületek áthatásának ábrázolását. Most kitérünk arra, hogy mikor szükséges ezeket az áthatásokat részletesen ábrázolni, illetve mikor elégséges azok egyszerűsített ábrázolása. A felületek áthatása valóságos és elméleti lehet. Valóságos áthatás esetén a testek határozott élben metszik egymást. Ebben az esetben az áthatási vonalat, ha az látható, vastag vonallal jelöljük, ha nem látható, akkor vékony szaggatott vonallal ábrázoljuk.
A 3/2, illetve 3/3 ábrán látható vízszintes szaggatott vonal nem áthatási vonal, az a háromszög alapú hasáb takart élét jelöli. |
1. lapozós könyv: Valóságos áthatás ábrázolása.
Az ábrázolandó áthatás. | 1/3
| Elméleti áthatások akkor keletkeznek, ha a felületek nem határozott élben, hanem lekerekítéssel találkoznak. Ezeket az áthatási vonalakat nézetben folytonos vékony vonallal, úgynevezett tagolóvonallal kell ábrázolni. A tagolóvonalak helyét a felületek képzelt találkozási vonala (ahol a lekerekítés nélkül találkoznának) határozza meg. A tagolóvonal nem érhet a tárgy körvonaláig. (2. lapozós könyv.)
2/2 ábra: A kúp és henger áthatási vonala egyenes. Ezt jelzi a felső tagolóvonal. Alatta különböző átmérőjű hengerek áthatása során keletkező görbe tagolóvonal látható. A nem látható éleket a rajzon nem jelöltük be. |
2. lapozós könyv: Elméleti áthatás ábrázolása.
Az ábrázolandó áthatás. | 1/2
| Az áthatások egyszerűsített ábrázolása elméleti és valóságos áthatások esetén is megengedett, ha az nem megy az érthetőség rovására. Az egyszerűsítés során a következőket lehet alkalmazni: - két henger között az áthatás görbe vonala egyenessel helyettesíthető (1. ábra):
Hengerek közötti áthatás egyszerűsített ábrázolása.
1. ábra.
| - henger és derékszögű hasáb között az áthatás egyenes vonalát el lehet hagyni.
Henger és hasáb küzötti áthatás egyszerűsített ábrázolása.
2. ábra.
| - hengeres tengelyrész és horony áthatási vonala egyenes voanala helyettesíthető. Nézze meg a tengely térhatású ábráját( 3. ábra), az áthatási vonalat térhatású ábrán (1. nézőkép), majd a vetületei ábrákat (4. ábra.)!
Hornyos tengely térhatású ábrája.
3. ábra.
1. nézőkép: Hengeres tengelyrész és horony áthatása.
Az ábrán csak a tengely egy részét rajzoltuk meg. Erre utalnak szabadkézi törésvonalak. |
Horony áthatási vonalának egyszerűsített ábrázolása.
4. ábra.
| 2. Részvetületek alkalmazása.
| 2.1. Szimmetrikus tárgyak ábrázolása
| Szimmetrikus tárgyaknak szabad csak egy részét, a felét, vagy negyedét ábrázolni. Ebben az esetben a szimmetriavonal két végére, rá merőlegesen, két-két rövid párhuzamos vonalat kell rajzolni. A párhuzamos vonalak elhagyhatók, ha a tárgy megrajzolt körvonalai kissé túlnyúlnak a szimmetriavonalon. A fent említettekre mutat példát az 5. ábra és a 3. lapozós könyv.
Az ábrázolandó szimmetrikus tárgy.
5. ábra.
Az ábrázolandó tárgy felülnézeti vetületének vízszintes és függőleges helyzetű szimmetriatengelye van, ezért lehetséges a félvetület, illetve a negyedvetület alkalmazása. |
3. lapozós könyv: Szimmetrikus tárgy ábrázolása.
A tárgy felülnézeti vetülete. | 1/4
| 2.2. Törésvonallal megszakított ábrázolás.
| Hosszú tárgyak esetén elegendő a tárgynak csak azokat a részeit megrajzolni, amelyek az egyértelmű meghatározáshoz szükségesek. A jellegtelen részeket el lehet hagyni úgy, hogy a megmaradó részeket szorosan egymás mellett ábrázoljuk.
4/3-4/4 kép: a törésvonalat vékony vonallal kell rajzolni. |
4. lapozós könyv: Tárgy ábrázolása törésvonallal megszakítva.
Az ábrázolandó tárgy. | 1/4
| A kúpos, vagy lejtős tárgy kitöréses ábrázolása során ügyelni kell a kontúrvonalak helyzetére.
Figyelje meg a 3/3 képen, hogy a két részből álló ábra baloldali részén a kúpos rész kontúrvonalai párhuzamosak maradnak a jobboldali rész kontúrvonalaival, de nem esnek egy egyenesre. |
5. Lapozós könyv: Kúpos tárgy ábrázolása töréssel.
Az ábrázolandó tárgy és vetülete. | 1/3
| 2.3. Résznézet.
| Előfordul, hogy a teljes nézeti kép nem ad több információt a tárgyról. Ekkor elegendő csak azt a részt ábrázolni, amely a megértéshez szükséges.
A tárgy alakja -a bal oldali rész kivételével- a felülnézetből meghatározható. Az elölnézeti vetületnek ezért csak azt a részét rajzoljuk meg, amely a balodali részt is egyértelművé teszi. |
6. lapozós könyv: Résznézet.
Az ábrázolandó tárgy. | 1/3
| 2.4. A nézetrendtől eltérő elhelyezésű nézet.
| Ha a tárgyfelület egy része nem párhuzamos a vetítési alapsíkokkal, akkor ez a rész a vetítési alapsíkokon csak torzulással lenne ábrázolható. Erre mutat példát a 6. ábra és az alatta található nézőkép.
Ferde részletű tárgy.
5. ábra.
A nézőkép a tárgynak csak a ferde részletét mutatja. A nézőkép 5. képe a tárgyrészletet felülnézetben ábrázolja. A horony kör alakú részei itt ellipszisként látszanak. |
2. nézőkép: Ferde részletű tárgy torzuló nézeti képe.
| A 6. ábra a felülnézeti vetületet mutatja.
Ez a vetület a torzult élek és sok kontúrvonal miatt nehezen értelmezhető. |
Ferde részletű tárgy K1 képsíkon keletkező felülnézeti vetülete.
6. ábra.
| A ferde részletű tárgy egy olyan vetítési segédsíkon ábrázolható, amely ezzel a tárgyfelülettel párhuzamos. (7. ábra.) A nézeti irányt nyíllal jelöljük és nagybetűvel azonosítjuk a résznézettel.
Ferde tárgyrészlet ábrázolása segédsíkon.
7. ábra.
| 2.5. Helyi nézet.
| Tárgyak egyes részeit gyakran ábrázoljuk a teljes vetület helyett annak csak egy részével, úgynevezett helyi nézettel. A helyi nézet a főnézethez vékony pontvonallal kapcsolódik. (7. lapozós könyv.)
2/2 kép: Ez a helyi nézet a hornyos furatot ábrázolja. A felülnézeti vetület helyett csak a furat körvonalát rajzoljuk meg. |
7. lapozós könyv: Helyi nézet.
Az ábrázolandó tárgy egy részlete. | 1/2
| 2.6. Nagyobb léptékű kiemelt részlet.
| Kiemelt részletet akkor alkalmazunk, ha a tárgy egyes részeit kis méretük miatt nem tudjuk eredeti nagyságukban ábrázolni. A kiemelt részlet rajzolásával lehetőségünk van arra, hogy a tárgy ezen részeit felnagyítva ábrázoljuk.
2/1 kép: a tárgyon beszúrás és lekerekítések találhatók. A lekerekítés sugara 1 mm, ezt a méretet a rajzon nem lehet érzékeltetni. 2/2 kép: A kiemelt részeket folytonos vékony vonallal kell határolni, és nagybetűvel azonosítani. A betű mellett fel kell tüntetni, hogy hányszorosára nagyítottuk a részletet. (a 2:1 jelölés arra utal, hogy a nagyítás kétszeres). |
8. lapozós könyv: Kiemelt részlet.
Az ábrázolandó tárgy. | 1/2
| 3. Különleges ábrázolási módok.
| 3.1. Eredeti (alakítás előtti) körvonal.
| Ha a tárgy eredeti alakját is szükséges megadni (például méretmegadás miatt), akkor azt vékony kétpont-vonallal lehet ábrázolni.
9. lapozós könyv: Eredeti (alakítás előtti) körvonal ábrázolása.
Az ábrázolandó tárgy végleges alakja. | 1/2
| 3.2. Mozgó alkatrészek szélső helyzete.
| Több alkatrészt tartalmazó rajzokon szükség lehet (például a helyszükséglet meghatározásához) a mozgó alkatrészek szélső állásának ábrázolására. A szélső állásokban ábrázolt mozgó alkatrészegyik körvonalát vékony kétpont-vonallal kell rajzolni. A tárgy kontúrvonalait, amelyek a kétpont-vonallal ábrázolt rész mögött vannak, láthatóként kell ábrázolni.
Mozgó alkatrész szélső helyzetének ábrázolása.
8. ábra.
| 3.3. Áttetsző, vagy átlátszó tárgyak ábrázolása.
| Minden áttetsző, vagy átlátszó tárgyat átlátszatlanként kell ábrázolni.
| 3.4. Színek alkalmazása.
| Műszaki rajzokon a színek használata nem ajánlatos. Ha azonban az ábra megértéséhez szükséges a színek használata, akkor a színek jelentését az ábrán, vagy a megfelelő dokumentumban meg kell adni.

|  | Ellenőrző feladatok.
| 1. Feladat. Az alábbi nagyítós képen egy elölnézeti vetületet és három adott irányú nézeti képet lát. Döntse el, hogy az elölnézeti vetülethez hányas számú nézeti kép tartozik, majd jelölje be a megoldást a kép alatti teszten!
| Jelölje meg, hogy a fenti ábra elölnézeti vetületéhez hányas számú nézeti kép tartozik!
| 1.
| 2.
| 3.
| 2. Feladat. Az alábbi nagyítós képen egy elölnézeti vetületet és három adott irányú nézeti képet lát. Döntse el, hogy az elölnézeti vetülethez hányas számú nézeti kép tartozik, majd jelölje be a megoldást a kép alatti teszten!
| Jelölje meg, hogy a fenti ábra elölnézeti vetületéhez hányas számú nézeti kép tartozik!
| 1.
| 2.
| 3.
| 3. Feladat. Az alábbi nagyítós képen négy félvetületet és egy térhatású ábrát lát. Döntse el, hogy a térhatású ábrához hányas számú félvetület tartozik, majd jelölje be a megoldást a kép alatti teszten!
| Jelölje meg, hogy a fenti kép térhatású ábrájához hányas számú félvetület tartozik!
| 1.
| 2.
| 3.
| 4.
| 4. Feladat. Az alábbi nagyítós képen egy negyedvetületet és három térhatású ábrát lát. Döntse el, hogy a negyedvetülethez hányas számú térhatású tartozik, majd jelölje be a megoldást a kép alatti teszten!
| Jelölje meg, hogy a fenti ábra negyedvetületéhez hányas számú térhatású ábra tartozik!
| 1.
| 2.
| 3.